KURZUS: Járműszerkezetek II.

MODUL: II. modul: Fékrendszerek

9. lecke: Blokkolásgátló (ABS) rendszerek

| Cél: A lecke célja, hogy a hallgató ismereteket szerezhessen a blokkolásgátló rendszerek felépítésével és működésével kapcsolatban. A hallgató megismerheti az ABS-re épülő menetdinamikai rendszereket, és ezek alkalmazásának célját is. A lecke áttekintése során a hallgató tudást szerezhet az ABS rendszer szabályozásának módjairól, a rendszerelemek diagnosztikai (és öndiagnosztikai) vizsgálatáról és a rendszerrel szemben támasztott követelményekről is. A lecke utolsó részében tárgyalásra kerülnek az ABS működésén és részegységein alapuló alapvető menetdinamikai rendszerek is.
Követelmények: Ön akkor sajátította el megfelelően a tananyagot, ha képes:
a jármű hossz- és keresztirányú mozgását szabályozó berendezéseket csoportosítani azok működési módja alapján. működési jellemzőkről, tulajdonságokról szóló állítások alapján meghatározni, hogy azok melyik menetdinamikai rendszerre vonatkoznak. saját szavaival elmondani, hogy mi a legfőbb oka az ABS rendszer alkalmazásának. saját szavaival elmondani, hogy miben tér el az ABS terepfokozata az alapvető működési módtól. pontosan megadni az ABS rendszerek szabályozási kritériumaként felírható helyes összefüggést. megadni, hogy általában mekkora időtartamon belül blokkol a kerék a féknyomás kivezérlésének kezdetétől számítva, ha nem történik beavatkozás. működési jellemzőkről, tulajdonságokról szóló állítások alapján meghatározni, hogy azok az ABS rendszerek mely szabályozási módjaira vonatkoznak. működési jellemzőkről, tulajdonságokról szóló állítások alapján meghatározni, hogy azok melyik ABS beavatkozási változatokra vonatkoznak. pontosan megadni a kerékcsúszás meghatározására használható összefüggést a kerékcsúszás alapú szabályozási mód alapján működő ABS rendszerek esetében. tapadási tényezőt a kerékcsúszások függvényében bemutató grafikonokat csoportosítani az alapján, hogy azok melyik útfelület-típushoz tartoznak. megfelelő sorrendben felsorolni az ABS rendszer kerék kerületi lassulás és a kerékcsúszás alapján történő kombinált szabályozási módjának működési folyamatát leíró folyamat lépéseit. legalább hat jellemzőt, tulajdonságot felsorolni az ABS rendszer működésével és jellemzőivel kapcsolatban. pontosan elmondani, hogy az ABS rendszer milyen adatok alapján végzi a referenciasebesség (vref) és a küszöbértékek képzését. pontosan elmondani, hogy mit nevezünk az ABS rendszer gép állapot szabályozás alapjának. pontosan elmondani, hogy miként valósul meg az ABS rendszer gép állapot szabályozásban a visszacsatolás. felsorolni, hogy milyen négy ismérv alapján történik a kerék instabil viselkedésének megítélése és a szabályozási fázisok meghatározása az ABS működésének szabályozásakor. felépítési ábra alapján bemutatni az egyik kerék ABS szabályozási modelljének fő részegységeit és beavatkozó műveleteit. saját szavaival elmondani, hogy milyen működést befolyásoló, zavaró tényező jelentkezhet az összkerékhajtású járművek ABS szabályozása esetén, amelyet a rendszernek fel kell ismernie és korrigálnia is szükséges. pontosan elmondani, hogy az ABS beavatkozása során a nyomás csökkentését miért követi lassú nyomásnövekedés. pontosan elmondani, hogy milyen berendezés csillapítja az ABS rendszerben a fékfolyadék-szivattyú dugattyús működése miatt kialakuló nyomáslüktetést. felépítési ábra alapján bemutatni az ABS rendszer 12 fő részegységét. saját szavaival elmondani, hogy mit jelent az ABS rendszer "low ľ" működése. pontosan elmondani, hogy miről ismeri fel az ABS rendszer a hirtelen átmenetet kis tapadásúról nagyobb tapadású útfelületre. pontosan elmondani, hogy miről ismeri fel az ABS rendszer az extrém rossz terepviszonyokat. pontosan elmondani, hogy miről ismeri fel az ABS rendszer a kis tapadási tényezőjű útfelületet. pontosan megadni, hogy mekkora sebesség elérése esetén vált vissza az ABS rendszer a terepműködésről normál üzemmódba. pontosan elmondani az ABS rendszer speciális, kanyarmeneti blokkolásgátló működési elvét. működési jellemzőkről, tulajdonságokról szóló állítások alapján meghatározni, hogy azok melyik kerékfordulatszám-érzékelő típusváltozatokra vonatkoznak. saját szavaival elmondani, hogy mi történik abban az esetben, ha az elektronika az ABS rendszerben meghibásodást észlel. pontosan felsorolni, hogy milyen esetekben hajtja végre az ABS rendszer az öndiagnosztikai műveleteket. pontosan elmondani, hogy milyen irányú adatforgalmat tesznek lehetővé az az ABS elektronika K és L jelű diagnosztikai vezetékei. pontosan megadni, hogy milyen képlettel határozható meg a magnetorezisztív kerékfordulatszám-érzékelő ellenállása. működési jellemzőkről, követelményekről szóló állítások alapján meghatározni, hogy azok melyik kategóriájú ABS rendszerhez vonatkoznak. pontosan elmondani, hogy miért nem alkalmazható a kipörgő kerekek fékezésével történő kipörgésgátlás nagy sebesség esetén. felsorolni a négy leggyakrabban alkalmazott menetdinamikai szabályozó eszközt, azok angol elnevezését és alkalmazásuk módjait is. felépítési ábra alapján bemutatni az ABS/ASR hidraulika rendszer 20 fő részegységét és fékfolyadék-vezetékeit. felsorolni négy, leggyakrabban alkalmazott motornyomaték-csökkentő eljárást, és elmondani azok működési elvét. elmondani az elektronikus fékerőelosztó rendszer működési elvét. elmondani a fékasszisztens működési elvét.
Időszükséglet: A tananyag elsajátításához körülbelül 120 percre lesz szüksége.
Kulcsfogalmak:
menetdinamikai rendszer blokkolásgátló, ABS gép állapot szabályozás kerékcsúszás, abszolút kerékcsúszás kombinált szabályozás ABS beavatkozási változatok PID szabályozás tapadási tényező nyomásmoduláció keréksebesség referenciasebesség ABS terepműködés kanyarmeneti blokkolásgátló alsószintű szabályozás fékfolyadék szivattyú elektromágneses szelep kerékfordulatszám érzékelő ABS öndiagnosztika nyitott és zárt rendszerű blokkolásgátló kipörgésgátló (ASR) elektronikus fékerő elosztás (EBV)
Forrás:
Járműfedélzeti elektronika - 6. fejezet: Hidraulikus fék, ABS ASR rendszerek. Szerzők: Kőfalusi Pál, Dr. Antal Ákos, Dr. Varga Ferenc, Kádár Lehel és Dr. Fodor Dénes
http://moodle.autolab.uni-pannon.hu/Mecha_tananyag/jarmufedelzeti_elektronika/ch06.html
A tananyag a TÁMOP-4.1.2.A/1-11/1-2011-0042 azonosító számú "Mechatronikai mérnök MSc tananyagfejlesztés" projekt keretében készült. A tananyagfejlesztés az Európai Unió támogatásával és az Európai Szociális Alap társfinanszírozásával valósult meg.

| Önellenőrző kérdések
1. Az alábbi menetdinamikai rendszerek működése az ABS-en alapul. Csoportosítsa a menetdinamikai rendszereket azok beavatkozó képessége alapján, a megfelelő a számjelzések szövegmezőbe gépelésével! 1: a jármű hosszirányú mozgását szabályozza 2: a jármű hossz- és keresztirányú mozgását is szabályozza
Állítás | Számjelölés
Elektronikus differenciálzár |
Elektronikus fékerő felosztó |
Kipörgésgátló |
Menetstabilizátor |
Vészfékezési asszisztens |
2. Az alábbi állítások az ABS működésén alapuló menetdinamikai rendszerekre vonatkoznak. Párosítsa az állításokat a megfelelő menetdinamikai rendszerekhez a számjelzések szövegmezőbe gépelésével! Amennyiben az adott állítás több rendszerre is vonatkozik, emelkedő sorrendben írja egymás után a megfelelő számjelöléseket (pl. az állítás a vészfékezési asszisztensre és a kipörgésgátlóra is vonatkozik, a szövegmezőbe írandó válasz: 16) 1: Vészfékezési asszisztens 2: Elektronikus fékerő felosztás 3: Kerék légnyomás ellenőrző rendszer 4: Elektronikus differenciálmű zár 5: Blokkolásgátló terep fokozat 6: Kipörgés gátló rendszer
Állítás | Számjelölés
A rendszer a beavatkozás szükségességét a bal és jobb oldali kerékfordulatszám különbségének küszöbértékkel történő összehasonlítása alapján határozza meg. |
A rendszer a beavatkozás szükségességét a hajtott és a szabadonfutó kerekek fordulatszám-különbségének összehasonlítása alapján határozza meg. |
A rendszer a beavatkozás szükségességét a tényleges érték küszöbértékkel történő összehasonlítása alapján határozza meg. |
A rendszer a beavatkozás szükségességét az egyes kerekek fordulatszámának összehasonlítása alapján határozza meg. |
A rendszer a beavatkozás szükségességét az első és hátsó kerekek fordulatszámának összehasonlítása alapján határozza meg. |
A rendszer a beavatkozás szükségességét kerekek torziós lengéseinek összehasonlítása alapján határozza meg. |
A rendszer a fékezőnyomás gradienst érzékeli. |
A rendszer a hajtott kerekek fordulatszámát érzékeli. |
A rendszer működéséhez az összes kerék fordulatszámának felügyeletére szükség van. |
3. Mi a legfőbb oka az ABS rendszer alkalmazásának? Válassza ki a helyes megoldást!
| a blokkolásgátló rendszer használatával laza talajon is lerövidíthető a fékút
| az ABS rendszer a gumiabroncsok kopását minden esetben hatékonyan csökkenti
| az ABS rendszer segítségével a csúszós úton történő kanyarodás biztonságosabban hajtható végre
| az állóra fékezett, csúszó kerekek oldalvezető erőt nem képesek felvenni, emiatt a jármű nem kormányozható
4. Miben tér el az ABS terepfokozata az alapvető működési módtól? Válassza ki a helyes megoldást!
| a rendszer ebben az üzemmódban csak a hajtott kerekek fordulatszáma alapján határozza meg a működést
| a rendszer ebben az üzemmódban nagyobb kerékcsúszásokat is megenged
| a rendszer ebben az üzemmódban nem akadályozza meg a kerekek blokkolását
| a rendszer használatával szilárd útburkolaton lerövidíthető a fékút
5. Melyik az ABS rendszerek szabályozási kritériumaként felírható helyes összefüggés? Válassza ki a helyes megoldást!
| d p d F =0
| d F d p =0
| d F d p =1
| d p d F =1
6. Általában mekkora időtartamon belül blokkol a kerék a féknyomás kivezérlésének kezdetétől számítva, ha nem történik beavatkozás? Válassza ki a helyes megoldást!
| 200-300 ms
| 50-80 ms
| 120-130 ms
| 20-30 ms
| 12-13 ms
7. Az alábbi állítások az ABS rendszerek szabályozási módjaira vonatkoznak. Párosítsa az állításokat a megfelelő szabályozási módhoz a számjelzések szövegmezőbe gépelésével! Amennyiben az adott állítás több szabályozási módra is vonatkozik, emelkedő sorrendben írja egymás után a megfelelő számjelöléseket (pl. az állítás a kerék kerületi lassulás alapján történő szabályozására és a kombinált szabályozásra is vonatkozik, a szövegmezőbe írandó válasz: 13) 1: kerék kerületi lassulás alapján történő szabályozás 2: szabályozás a kerékcsúszás alapján 3: kombinált szabályozás 4: PID szabályozás
Állítás | Számjelölés
A küszöbérték elérését követően az úgynevezett "szűrési idő" alatt határozza meg az elektronika a beavatkozás szükségességét. Csak ennek elteltével történhet meg a fékező nyomás változtatása. |
A szabályozás alkalmazása egy kerékhez megfelelő lehet, de a teljes gépkocsiéhoz már nem alkalmazható. |
A szabályozási mód működése során egy bizonyos algoritmus alapján a kerekek sebességeiből meghatározza az úgynevezett referencia sebességet. |
Az előre meghatározott "+b1" küszöbérték átlépésekor nyomásnövelés fog bekövetkezni. A "+b2" küszöbérték átlépésekor pedig nyomástartás. |
Ennél a szabályozási módnál a kiválasztott fizikai jellemző, (itt a fékezőnyomás) integrális és differenciális tagjait számítja ki az elektronika, és veszi figyelembe a fékező nyomás pillanatnyi beállításánál, vagyis a szabályozásánál. |
Ennél a szabályozási módnál alkalmazott kerék kerületi lassulás "-b" küszöbértéke a jól tapadó úton elérhető legnagyobb lassuláshoz igazodik. |
Ennél a szabályozási módnál az elektronika a referencia sebességhez képest meghatároz egy ?1 és egy ?2 küszöbértéket. |
Ennél a szabályozási módnál egy kerék blokkolása jelentősen befolyásolja a szabályozó algoritmus működését. |
Ez a szabályozás nem csupán az egyes kerekekhez, hanem a teljes gépkocsihoz is alkalmazható. |
Ez a szabályozási mód a vizsgált kerék és a gépkocsi sebességek különbsége alapján működik. |
8. Az alábbi állítások az egyes személygépkocsik különböző futóműveinél alkalmazott ABS beavatkozási változatokra vonatkoznak. Párosítsa az állításokat a megfelelő változatokhoz a számjelzések szövegmezőbe gépelésével! 1: Egyedi szabályozás 2: Alsó szintű szabályozás 3: Módosított egyedi szabályozás
Állítás | Számjelölés
Ennél a szabályozási módnál a gépkocsira ható perdítő nyomaték csak lassan, fokozatosan alakul ki. Értéke olyan, amit a vezető ellenkormányzással még képes kiegyenlíteni. |
Ennél a szabályozási módnál a lehető legrövidebb lesz fékút, de nagy perdítő nyomaték alakulhat ki, ha a jobb és a bal oldali kerekek között nagy a tapadási tényező eltérés. |
Ennél a szabályozási módnál a nagyobb tapadási tényezőjű felületen gördülő keréknél a fékező nyomást lassan fokozatosan növeli arra az értékre, amit a tapadási tényező lehetővé tesz. |
Ennél a szabályozási módnál az ABS elektronika mindegyik kerékhez a pillanatnyi tapadási tényezőnek megfelelő fékező nyomás vezérli ki. |
Ennél a szabályozási módnál az először megcsúszó keréknek megfelelő lesz a fékező nyomás a nagyobb tapadási tényezőjű útfelületen is. |
Ennél a szabályozási módnál nagyon megnövekszik a fékút, viszont előnyös azért, mert a gépkocsira nem hat perdítő nyomaték, és nem alakul ki stabilitás vesztés. |
9. Melyik a kerékcsúszás meghatározására használható összefüggés a kerékcsúszás alapú szabályozási mód alapján működő ABS rendszerek esetében? Válassza ki a helyes megoldást!
| λ= v gépkocsi − v kerék v gépkocsi
| λ= v kerék − v gépkocsi v kerék
| λ= v kerék − v gépkocsi v gépkocsi
| λ= v gépkocsi v kerék − v gépkocsi
10. Az alábbi függvények a tapadási tényezőt ( μ) ábrázolják a kerékcsúszás ( λ) függvényében.
Párosítsa a függvényeket a megfelelő útfelület-típusokhoz a számjelzések szövegmezőbe gépelésével!
Útfelület megnevezése | Függvény számjelölése
Laza, friss hó |
Nedves aszfalt |
Nedves jég |
Száraz aszfalt |
11. A következő listában az ABS rendszer kerék kerületi lassulás és a kerékcsúszás alapján történő kombinált szabályozási módjának folyamatát leíró műveleti lépéseket láthatja.
Állítsa megfelelő sorrendbe a folyamat lépéseit a kerék állapotát leíró grafikonok segítségével!
1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. |  |
12. Az alábbi állítások a blokkolásgátló rendszer működéséről és jellemzőiről szólnak. A megfelelő számjelzés szövegmezőbe gépelésével állapítsa meg az egyes állításokról, hogy azok igazak vagy hamisak!
A blokkolásgátlók csak önálló rendszerként szerelhetők be a gépkocsikba. |
ABS rendszer alkalmazása esetén a gumiabroncs egyenlőtlen kopása nem elkerülhető. |
ABS rendszer alkalmazása esetén a legtöbb helyzetben megközelítőleg optimális a lassulás. |
ABS rendszer alkalmazása esetén nehézséget jelent, hogy a féknyom alig látható, amely megnehezítheti a baleseti helyszínelést. |
ABS rendszer alkalmazása esetén nehézséget jelent, hogy nem ismerjük az adott gumiabroncsra vonatkozó ideális kerékcsúszást, és így nem határozható meg a kívánatosnak tartott érték sem. |
Az ABS működésének megvalósításánál nem határozható meg az egyes kerekek pontos, valóságos csúszása. |
Az ABS rendszer a gépkocsi pontos sebességi adatai alapján végzi a menetdinamikát javító műveleteket. |
Az ABS rendszer működése közben a kerékfékszerkezetben olyan nyomás modulációt valósít meg, ami az adott kereket a lehető leghosszabb ideig az optimális csúszási tartomány felett tartja. |
Az ABS feladata, hogy a kerekek blokkolását fékezés közben lehetőleg minden helyzetben, és minden körülmények között megakadályozza. |
13. Az ABS rendszer milyen adatok alapján végzi a referenciasebesség (vref) és a küszöbértékek képzését? Válassza ki a helyes megoldást!
| a fékezőnyomás integrális és differenciális tagjai alapján
| a motorvezérlő elektronika adatai alapján
| a motorvezérlő elektronika és a kerékcsúszás értékek adatai alapján
| GPS jelek alapján
| kerékcsúszás értéke alapján
| kerékfordulatszám jelek alapján
| kerékfordulatszám jelek és a tárolt adatok alapján
| tárolt adatok alapján
14. Mit nevezünk az ABS rendszer gép állapot szabályozás alapjának? Válassza ki a helyes megoldást!
| a fékezőnyomás integrális és differenciális tagjainak kiszámítása
| a kerék mozgásállapotát felismerő egység a meghatározott küszöbértékek alapján a kerék pillanatnyi fázisának meghatározását
| a nyomás modulációt végző elektromágneses szelepek működtetéséhez szükséges jelek kiadását
| a kerekek mozgásállapot-változásainak megállapítása a fordulatszám-érzékelők jelei alapján.
| a tapadási tényező ( μ) és a kerékcsúszás ( λ) diagramon nagyon sok optimális munkapont felvétele
| az elektromágneses szelepek vezérlése, ami beállítja a kerekeknél a megfelelő fékező nyomást
15. Hogyan valósul meg az ABS rendszer gép állapot szabályozásban a visszacsatolás? Válassza ki a helyes megoldást!
| a fékezőnyomás integrális és differenciális tagjainak kiszámításával
| a kerék mozgásállapotát felismerő egység a meghatározott küszöbértékek alapján a kerék pillanatnyi fázisának meghatározásával
| a nyomás modulációt végző elektromágneses szelepek működtetéséhez szükséges jelek kiadásával
| a kerekek mozgásállapot-változásainak megállapításával a fordulatszám-érzékelők jelei alapján
| a tapadási tényező ( μ) és a kerékcsúszás ( λ) diagramon nagyon sok optimális munkapont felvételével
| az elektromágneses szelepek vezérlésével, ami beállítja a kerekeknél a megfelelő fékező nyomást
16. A kerék instabil viselkedésének megítélése és a szabályozási fázisok meghatározása milyen ismérvek alapján történik az ABS működésének szabályozásakor? Válassza ki a helyes megoldásokat!
| abszolút kerékcsúszás
| fékezőnyomás nagysága
| keréksebesség változás iránya
| keréksebesség változás megszűrt jele
| keréksebesség változása
| meghatározott küszöbértékek
| referenciasebesség
17. Az alábbi képen az egyik kerék ABS szabályozásának modelljét bemutató ábrát láthat, ahol az egyes elemeket, működési folyamatokat és beavatkozó műveleteket számjelöléssel látták el.
Határozza meg az elemek helyes megnevezését a számjelölések szövegmezőbe gépelésével!
Elem, beavatkozó művelet megnevezése | Számjelölés
Fázis-felismerő egység |
Hidraulika + hardver |
Hosszútávú stabilitásfigyelés |
Kerék |
Kerék fékezőnyomás |
Kerékfordulatszám-érzékelő |
Modellképzés, referencia-definíció |
Pillanatnyi állapot- és fázisdefiníció |
PT1 szűrő alul áteresztő |
PT1 szűrő felül áteresztő |
Referenciasebesség (vref) és határérték-képzés |
Szivattyú és szelep vezérlés |
18. Milyen működést befolyásoló, zavaró tényező jelentkezhet az összkerékhajtású járművek ABS szabályozása esetén, amelyet a rendszernek fel kell ismernie és korrigálnia is szükséges? Válassza ki a helyes megoldást!
| a fázisdefiníció működése eltér az általános működési körülményektől
| a kerékfordulatszám-érzékelők működése az állandó összkerékhajtás miatt nem megbízható
| a négy kerék egyforma mértékű csúszása esetén eltérő küszönértékek alapján kell a működést végrehajtani
| a négy kerék kipörgése esetén a referenciasebesség nagyobbra adódik
19. Az ABS beavatkozása során a nyomás csökkentését miért követi lassú nyomásnövekedés? Válassza ki a helyes megoldást!
| a fékút nagy mértékben történő meghosszabbodásának elkerülése miatt van rá szükség
| a hidraulika-szivattyú excenteres kialakításából adódó működési jellemző
| a kerekekre, gumiabroncsokra jutó erőhatások, terhelések csökkentése miatt szükséges
| az optimális kerékcsúszás fokozatos megközelítése és megfelelő értéken tartása így valósítható meg
20. Mi csillapítja az ABS rendszerben a fékfolyadék-szivattyú dugattyús működése miatt kialakuló nyomáslüktetést? Válassza ki a helyes megoldást!
| a vákuumos fékrásegítő membránja
| excenter tárcsa
| légüst
| kisnyomású tároló
| nyomáscsökkentő szelep
| nyomásszabályozó szelep
| tandemfőfékhenger
21. Az alábbi képen az ABS fékrendszer felépítését bemutató ábrát láthat, ahol az egyes részegységeket számjelöléssel látták el.
Határozza meg az egyes részegységek helyes megnevezését a számjelölések szövegmezőbe gépelésével! A táblázatban olyan részegységek megnevezései is olvashatók, amelyek az ABS fékrendszernek nem részei; ezen részegységek esetében a szövegmezőbe 0 számot gépeljen!
Részegység megnevezése | Számjelölés
Fékfolyadék szivattyú, 1. fékkör |
Fékfolyadék szivattyú, 2. fékkör |
Fékfolyadék tartály |
Fékpedál |
Fenékszelep |
Kisnyomású tároló, 1. fékkör |
Kisnyomású tároló, 2. fékkör |
Nyomásátalakító szelep |
Nyomáscsökkentő szelep, 1. fékkör |
Nyomáscsökkentő szelep, 2. fékkör |
Nyomásnövelő szelep, 1. fékkör |
Nyomásnövelő szelep, 2. fékkör |
Nyomóemeltyű |
Tandemfőfékhenger |
Üzemifék-szelep |
Vákuumos fékrásegítő |
22. Mit jelent az ABS rendszer "low μ" működése? Válassza ki a helyes megoldást
| az ABS elektronika a működése során figyelembe veszi az elektromágneses szelepek veszteségi idejét
| az ABS elektronika felismeri az alacsony kerékcsúszással történő fékezést
| az ABS elektronika felismeri az alacsony tapadási tényezőjű felületen történő fékezést
| az ABS elektronika kis időintervallumonként ellenőrzi a küszöbértékek és a referenciasebesség megfelelőségét
23. Miről ismeri fel az ABS rendszer a hirtelen átmenetet kis tapadásúról nagyobb tapadású útfelületre? Válassza ki a helyes megoldást!
| a keréksebesség változások egy bizonyos amplitúdóval, és egy bizonyos frekvencia tartományban észlelhetők
| hirtelen nagy lesz a kerékcsúszás
| periodikusan nagy kerékgyorsulás változások alakulnak ki anélkül, hogy azt a fékező nyomás változások indokolttá tennék
| váratlanul bekövetkező, jelentős kerékgyorsulásról
24. Miről ismeri fel az ABS rendszer az extrém rossz terepviszonyokat? Válassza ki a helyes megoldásokat!
| a keréksebesség változások egy bizonyos amplitúdóval, és egy bizonyos frekvencia tartományban észlelhetők
| hirtelen nagy lesz a kerékcsúszás
| periodikusan nagy kerékgyorsulás változások alakulnak ki anélkül, hogy azt a fékező nyomás változások indokolttá tennék
| váratlanul bekövetkező, jelentős kerékgyorsulásról
25. Miről ismeri fel az ABS rendszer a kis tapadási tényezőjű útfelületet? Válassza ki a helyes megoldást!
| a keréksebesség változások egy bizonyos amplitúdóval, és egy bizonyos frekvencia tartományban észlelhetők
| hirtelen nagy lesz a kerékcsúszás
| periodikusan nagy kerékgyorsulás változások alakulnak ki anélkül, hogy azt a fékező nyomás változások indokolttá tennék
| váratlanul bekövetkező, jelentős kerékgyorsulásról
26. Mekkora sebesség elérése esetén vált vissza az ABS rendszer a terepműködésről normál üzemmódba? Válassza ki a helyes megoldást!
| 20 km/h
| 30 km/h
| 40 km/h
| 50 km/h
27. Milyen műszaki megoldással valósult meg a régebbi ABS rendszerekben az extrém rossz terepviszonyok felismerése? Válassza ki a helyes megoldást!
| automatikus felismerési funkció nincs, a járművezetőnek kell aktiválnia az üzemmódot
| hirtelen nagy a kerékcsúszást érzékel az elektronika
| periodikusan nagy kerékgyorsulás változások alakulnak ki anélkül, hogy azt a fékező nyomás változások indokolttá tennék
| váratlanul bekövetkező, jelentős kerékgyorsulást érzékel az elektronika
28. Mit jelent az ABS rendszer speciális, kanyarmeneti blokkolásgátló működése? Válassza ki a helyes megoldást!
| a hátsó kerekek azonos, a kisebb tapadási tényezőnek megfelelő nyomással történő fékezése
| az elektronika az átlagos dinamikus kerékterhelésnek megfelelő, a legnagyobb tapadási tényezőnél kisebb értéknek megfelelő fékező nyomást állít be és viszonylag kis nyomás-modulációval hagyja a kereket lengeni
| az első nyomásnövelő impulzus az előző nyomáscsökkentéshez tartozó érték 70%-ával növeli a fékező nyomást, ezután a másik két nyomásnöveléssel a beavatkozás kezdetén megvalósított nyomást állítja vissza
| eltérő dinamikus kerékterheléssel arányos fékező nyomás valósul meg, a kis nyomáskülönbség stabilizáló nyomatékot hoz létre a gépkocsi tömegközépponti függőleges tengelye körül
29. Az alábbi állítások az ABS rendszer kerékfordulatszám-érzékelők típusaira vonatkoznak. Párosítsa az állításokat a megfelelő típusokhoz a számjelzések szövegmezőbe gépelésével! Amennyiben az adott állítás több típusra is vonatkozik, emelkedő sorrendben írja egymás után a megfelelő számjelöléseket (pl. az állítás az induktív és a HALL IC kerékfordulatszám-érzékelőre is vonatkozik, a szövegmezőbe írandó válasz: 13) 1: induktív kerékfordulatszám-érzékelő 2: magneto-rezisztív kerékfordulatszám-érzékelő 3: HALL IC kerékfordulatszám-érzékelő
Állítás | Számjelölés
A kerék forgástengelyéhez képest axiális és radiális elhelyezésű is lehet ez az érzékelő. |
A kerékfordulatszám érzékelő diagnosztikai vizsgálatának egyik lehetősége a kerék forgatása közben váltakozó feszültség mérése. |
A zárt kerékagycsapágy elasztomerből készült tömítő gyűrűje kódolt. Ennek helyzetét a csapágy beszerelése előtt az indikátor kártyával ellenőrizni kell. |
Állandó mágnesből, lágyvasból készült póluscsapból és az azt körülvevő tekercsből áll. |
Az ABS elektronika bemeneti információja a frekvencia, mert a feszültséget nem csak a forgási sebesség, hanem az érzékelő és a póluskerék közötti távolság is befolyásolja. |
Az érzékelő által szolgáltatott jelet más elektronikus rendszerek is használni tudják. |
Az érzékelő diagnosztikai vizsgálatának lehetőségei egyszerűbbek, könnyebben megvalósíthatók. |
Az érzékelő jelképzése kis sebességnél is nagy pontosságú és jól kiértékelhető. |
Az érzékelőbe két darab változó ellenállást és két darab referencia ellenállást kötnek Wheatstone híd kapcsolásba. |
Az érzékelőben a kerék forgása következtében kialakuló pólus-váltakozás hozza létre a jelet. |
Az érzékelőben a kerék forgása miatt a mágneses pólusok váltakozása periodikus feszültséget hoz létre. Ezt a jelet integrált áramkör alakítja át négyszög jellé. |
Az érzékelővel szemben a kerékagyra fogazott póluskereket szerelnek. A kerékagy forgása közben az egymást követő fogak és fogárkok az érzékelő állandó mágnes erőterének fluxusát a kerék kerületi sebességével arányosan váltakozóvá teszik. |
Ez az érzékelő működéséhez külön tápfeszültséget igényel. |
Ez az érzékelő nem igényel külön tápfeszültséget. |
30. Mi történik abban az esetben, ha az elektronika az ABS rendszerben meghibásodást észlel? Válassza ki a helyes megoldást!
| az ABS biztonsági üzemmódba vált, ahol csak nagyobb kerékcsúszások esetén avatkozik be
| az elektronika a villogókódnak megfelelően bekapcsolja a műszerfalon elhelyezett ellenőrző lámpát és megjegyzi a hibakódot
| az elektronika az elektromágneses szelepeket relé segítségével lekapcsolja, és bekapcsolja műszerfalon elhelyezett ellenőrző lámpát
| az elektronika az elektromágneses szelepeket relé segítségével lekapcsolja, bekapcsolja műszerfalon elhelyezett ellenőrző lámpát és megjegyzi a hibakódot
| az elektronika bekapcsolja műszerfalon elhelyezett ellenőrző lámpát
31. Mikor történik a jármű ABS rendszerének öndiagnosztikája? Válassza ki a helyes megoldásokat!
| a gyújtás bekapcsolását követő 5-10 másodpercig
| a jármű motorjának leállítását követően
| a motor elindítását követő első elindulásakor
| menet közben, folyamatosan
| valamely rendszerelem által küldött rendellenes jel beérkezése esetén
32. Mi történik abban az esetben, ha az ABS rendszer meghibásodását okozó hibaforrás megszűnik? Válassza ki a helyes megoldást!
| az ABS visszakapcsol, az ellenőrző lámpa villogó üzemmóddal jelzi a vezető számára a rendszer újraindulását, a hibakódot pedig törli az elektronika
| az ABS visszakapcsol, az ellenőrző lámpát lekapcsolja, a hibakódot pedig törli az elektronika
| az ABS visszakapcsol, az ellenőrző lámpát lekapcsolja, a hibakódot pedig tárolja az elektronika
| az ABS visszakapcsolása és a hibakód törlése csak diagnosztika célműszerrel lehetséges, amig ez nem történik meg, az ellenőrző lámpa is bekapcsolva marad
33. A DIN/ISO 4797 előírásnak megfelelően az ABS elektronikát el kell látni a K és az L jelű diagnosztikai vezetékkel. Milyen irányú adatforgalmat tesznek lehetővé az egyes diagnosztikai kapcsolatok? Válassza ki a helyes megoldást!
| a K egyirányú, míg az L kétirányú adatforgalmat tesz lehetővé
| a K és az L is egyirányú adatforgalmat tesz lehetővé; a K az input, míg az L az output adatforgalmat biztosítja
| a K és az L is kétirányú adatforgalmat tesz lehetővé, a biztonságkritikus működés miatt van szükség párhuzamosított adatátvitelre
| az L egyirányú, míg a K kétirányú adatforgalmat tesz lehetővé
34. Mit jelent a nyitott rendszerű ABS? Válassza ki a helyes megoldást!
| a munkahengerből a kinyíló nyomáscsökkentő szelep a fékfolyadékot közvetlenül egy dugattyús tárolótérbe juttatja
| a nyomásmoduláló szelepek az ABS beavatkozásakor árammentesek
| csatornánként egy alaphelyzetben nyitott nyomásnövelő, és egy alaphelyzetben zárt nyomáscsökkentő szelep működik
| fékező nyomást azonos működési elvű elektromágneses szelepek modulálják
| nyomáscsökkentéskor a fékfolyadékot az elektromágneses szelep a fékfolyadék tartályba engedi
35. Az alábbiak közül melyik egyenlettel határozható meg a magnetorezisztív kerékfordulatszám-érzékelő ellenállása? Válassza ki a helyes megoldást!
| R= R 0 +d R⋅cos α
| R= R 0 +d R⋅cos(2 α)
| R= R 0 +d R⋅sin(2 α)
| R= R 0 −d R⋅cos(2 α)
| R= R 0 −d R⋅sin(2 α)
36. Általában milyen színű a műszerfalon elhelyezett ABS ellenőrző lámpa? Válassza ki a helyes megoldást!
| zöld
| sárga
| piros
| kék
| fehér
37. Melyik európai előírásban olvashatók a blokkolásgátlókkal szemben támasztott követelmények? Válassza ki a helyes megoldást!
| az ENSZ-EGB (ECE) 13. számú előírásában
| az ENSZ-EGB (ECE) 131. számú előírásában
| az ENSZ-EGB (ECE) 31. számú előírásában
| az ENSZ-EGB (ECE) 48. számú előírásában
38. Az alábbi nemzetközi követelmények az ABS rendszerek egyes kategóriáira vonatkoznak. Párosítsa a követelményeket a megfelelő ABS kategóriákhoz a számjelzések szövegmezőbe gépelésével! Amennyiben az adott követelmény több kategóriára is vonatkozik, emelkedő sorrendben írja egymás után a megfelelő számjelöléseket (pl. az állítás az 1. és a 3. ABS kategóriára is vonatkozik, a szövegmezőbe írandó válasz: 13) 1: 1. kategóriájú ABS rendszer 2: 2. kategóriájú ABS rendszer 3: 3. kategóriájú ABS rendszer
ABS rendszerekre vonatkozó követelmények | ABS rendszer kategóriája
Elektromágneses összeférhetőség szempontjából megfelelő legyen. |
Elektromos hiba esetén adjon figyelmeztető jelzést. |
Energiafelhasználása a lehető legkisebb legyen. |
Kerekek blokkolásának kiküszöbölése és a gépkocsi stabilitásának, irányíthatóságának megtartása, miközben tapadási tényező különbség alakul ki a jobb és a bal oldal között. |
Kerekek blokkolásának kiküszöbölése és a gépkocsival fékezés közben elérendő lassulás biztosítása, a kormányozhatóság megtartása, miközben tapadási tényező különbség alakul ki a jobb és a bal oldal között. |
Meghibásodás esetén adjon figyelmeztető jelzést. |
Pánikszerű fékezés esetén a kerekek ne blokkoljanak. |
39. Miért nem alkalmazható a kipörgő kerekek fékezésével történő kipörgésgátlás nagy sebesség esetén? Válassza ki a helyes megoldást!
| mert az elektronika nagyobb sebességnél nem képes kellő precizitással szabályozni a féknyomást
| mert ez túlzott fogyasztásnövekedést okozna
| mert ez túlzott kopást, elhasználódást okozna a gumiabroncsokban
| mert ez túlzott kopást, elhasználódást okozna a kerékfékszerkezeteknél
| mert ez túlzott teljesítményveszteséget okozna
| mert ez veszélyeztetné a gépjármű stabilitását
40. Általában mekkora sebesség felett vált át a kipörgésgátlást vezérlő elektronika a kerékfékezéssel történő szabályozásról a motornyomaték-szabályozásra? Válassza ki a helyes megoldást!
| 20 km/h
| 30 km/h
| 40 km/h
| 50 km/h
| 55 km/h
| 60 km/h
41. Milyen menetdinamikai szabályozó eszközzel történik a kipörgésgátlás abban az esetben, ha az útfelület két oldalán jelentősen eltérő a tapadási tényező alakul ki? Válassza ki a helyes megoldást!
| Brake-Lock Differential
| Engine Dragtorque Control
| Engine Traction Control
| Torque Vectoring
42. Milyen menetdinamikai szabályozó eszközzel történik a kipörgésgátlás kis sebességnél? Válassza ki a helyes megoldást!
| Brake-Lock Differential
| Engine Dragtorque Control
| Engine Traction Control
| Torque Vectoring
43. Milyen menetdinamikai szabályozó eszközzel történik a kipörgésgátlás tolóüzemben? Válassza ki a helyes megoldást!
| Brake-Lock Differential
| Engine Dragtorque Control
| Engine Traction Control
| Torque Vectoring
44. Az alábbi kipörgésgátló rendszerekben használható motornyomaték-csökkentő eljárások az egyes motortípusokban kerülnek alkalmazásra. Párosítsa az nyomatékcsökkentő eljárásokat a megfelelő motortípushoz a számjelzések szövegmezőbe gépelésével! 1: Otto motor 2: Diesel motor
Állítás | Számjelölés
befecskendezési dózis csökkentése |
befecskendező szelepek kitöltési tényezőjének csökkentése |
előgyújtás visszaállítás |
pillangószelep villanymotoros állítása zárásirányba |
45. Az alábbi állítások a kipörgésgátló rendszerekben használható motornyomaték-csökkentő eljárásokra vonatkoznak. Párosítsa az állításokat a megfelelő nyomatékcsökkentő eljáráshoz a számjelzések szövegmezőbe gépelésével! 1: befecskendezési dózis csökkentése 2: befecskendező szelepek kitöltési tényezőjének csökkentése 3: előgyújtás visszaállítás 4: pillangószelep villanymotoros állítása zárásirányba
Állítás | Számjelölés
A nyomatékcsökkentés ezen módszere nagyon gyors, de a katalizátor kímélése miatt csak rövid ideig használható. |
Ez a nyomatékcsökkentő eljárás viszonylag nagy nyomatékcsökkenést eredményez, de hatása lomhán következik be. Nem szükséges viszont korlátozni, mert ez nem veszélyezteti a katalizátort. |
Ez a nyomatékcsökkentő eljárás biztosítja a legnagyobb nyomatékcsökkentő hatást, de ez a módszer a leglassabb működésű. |
46. Az alábbi képen ABS/ASR hidraulika rendszer felépítését bemutató ábrát láthat, ahol az egyes részegységeket és fékfolyadék-vezetékeket számjelöléssel látták el.
Határozza meg az egyes részegységek helyes megnevezését a számjelölések szövegmezőbe gépelésével! A táblázatban olyan részegységek megnevezései is olvashatók, amelyek az ABS/ASR hidraulika rendszernek nem részei; ezen részegységek esetében a szövegmezőbe 0 számot gépeljen!
Részegység megnevezése | Számjelölés
ABS rendszer |
ASR rendszer |
ASR1 elektromágneses szelep |
ASR2 elektromágneses szelep |
Fékfolyadék-szivattyú, 1. fékkör |
Fékfolyadék-szivattyú, 2. fékkör |
Fékfolyadék-tartály |
Fékpedál |
Kisnyomású tároló tér, 1. fékkör |
Kisnyomású tároló tér, 2. fékkör |
Kisnyomású visszafolyó ág |
Nyomáscsökkentő szelep, 1. fékkör |
Nyomáscsökkentő szelep, 2. fékkör |
Nyomásnövelő szelep, 1. fékkör |
Nyomásnövelő szelep, 2. fékkör |
SV1 szelep |
SV2 szelep |
Tandemfőfékhenger |
Vákuumos fékrásegítő |
Villanymotor |
47. Az alábbi két grafikon az ABS rendszer normál- és a terepműködését mutatja be.
A betűjelzés szövegmezőbe gépelésével határozza meg a függvények jellege alapján, hogy azok melyik ABS működési módhoz tartoznak!
ABS működési mód | Grafikon betűjelzése
terep működési mód |
normál működési mód |
48. Milyen módon határozza meg a hátsó kerekek túlfékezettségét az EBV rendszer? Válassza ki a helyes megoldást!
| összehasonlítja az 1. és 2. fékkörben uralkodó nyomást
| összehasonlítja az első és hátsó kerekek átlagos fordulatszámát
| összehasonlítja az első és hátsó kerekek átlagos sebességét
| összehasonlítja az első és hátsó kerekekre kivezérelt fékezőnyomást
49. Milyen különbség van az elektronikus fékerőelosztó rendszer működésében terhelt és üres gépjármű esetén? Válassza ki a helyes megoldást!
| nincs különbség
| terhelt jármű esetén a hátsó kerekre kivezérelt féknyomást a felére csökkenti
| terhelt jármű esetén a kivezérelt féknyomás felülről közelíti az ideális fékerő-arány parabolát
| üres jármű esetében az elektromágneses szelep működési frekvenciáját csökkenti az elektronika
50. Milyen módon valósul meg fékezéskor a nyomásváltozás a hátsó kerékfékszerkezetek munkahengereiben EBV rendszer alkalmazása esetén? Válassza ki a helyes megoldást!
| lépcsőzetes nyomáscsökkenés
| lépcsőzetes nyomásnövekedés
| lineáris nyomáscsökkenés
| lineáris nyomásnövekedés
| parabolikus nyomáscsökkenés
| parabolikus nyomásnövekedés
51. Milyen műveletet hajt végre az EBV rendszer elektronikája az egyik oldali kerékfordulatszám-érzékelő meghibásodása esetén? Válassza ki a helyes megoldást!
| a vele azonos oldalra szerelt másik kerékfordulatszám érzékelő jelét tekinti az átlagértéknek és továbbra is működőképes marad
| a vele azonos tengelyre szerelt másik kerékfordulatszám érzékelő jelét tekinti az átlagértéknek és továbbra is működőképes marad
| az üres járműnek megfelelő működési mód alapján szabályozza a fékerőt
| egy relé segítségével kikapcsolja a rendszer működését
52. Milyen hibajelzést jelenít meg az EBV rendszer elektronikája meghibásodás esetén? Válassza ki a helyes megoldást!
| a fék ellenőrzőlámpája bekapcsolódik
| az ABS ellenőrzőlámpája bekapcsolódik, a fék ellenőrzőlámpája villogni kezd
| az ABS ellenőrzőlámpája villogni kezd
| az ABS és a fék ellenőrzőlámpája együttesen bekapcsolódik
53. Általában milyen tényezők miatt nem tudják megfelelő hatékonysággal végrehajtani a vészfékezést a kellő gyakorlattal nem rendelkező járművezetők? Válassza ki a helyes megoldásokat!
| hirtelen fékezéskor gyakran beavatkozik az ABS, amely a pedál pulzálásával jár
| túl erősen nyomják a járművezetők a fékpedált
| nem nyomják elég erősen a fékpedált a járművezetők
| veszélyhelyzetben a tapasztalatlan járművezetők nem képesek elég gyorsan reagálni
| vészfékezéskor a tapasztalatlan járművezetők számára az EBV működése zavaró lehet
54. Milyen bemeneti információk alapján működik a fékasszisztens? Válassza ki a helyes megoldásokat!
| átlagos kerékcsúszás
| fékezőnyomás érzékelő jele
| féklámpa kapcsoló jele
| kerékfordulatszám érzékelők jelei
| kitöltési tényező értéke
| referenciasebesség
| tapadási tényező kihasználtság
55. Az alábbi állítások a fékasszisztens felépítéséről és működési jellemzőiről szólnak. A megfelelő számjelzés szövegmezőbe gépelésével állapítsa meg az egyes állításokról, hogy azok igazak vagy hamisak!
A fékasszisztens csak aktív féklámpa-kapcsoló esetén lép működésbe. |
A fékezőnyomás érzékelő jele a pedálerő nagyságáról és a pedál működtetés sebességéről ad információt. |
A fékezőnyomás érzékelő jelei alapján meghatározható a nyomás-gradiens. |
A féklámpa kapcsoló jele alapján az elektronika fékezés időtartamát határozza meg. |
A régebbi járművekben a vákuumos fékrásegítőbe épített, azt továbbfejlesztő fékasszisztenseket alkalmaztak. |
Az újabb változatoknál a fékezőnyomás érzékelő a jobb szerelhetőség miatt külön egységet képez, és becsavarható a szeleptömbön található foglalatba. |
Fékasszisztens nélkül a jármű hamarabb éri el az ABS beavatkozás tartományát. |
Fékezőnyomás érzékelőként általában kapacitív érzékelőt alkalmaznak. |